![](/user_photo/2706_HbeT2.jpg)
- •Методика роботи з навчальним посібником
- •Модуль і. Система архівних установ україни
- •Тема 1. Система архівних установ України
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 2. Організація роботи архівів
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Теми для контрольних робіт
- •Опитування
- •Модуль II. Національний архівний фонд
- •Тема 3. Національний архівний фонд: склад, структура та право власності на документи
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 4. Формування Національного архівного фонду
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 5. Організація архівних документів
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Теми для контрольних робіт
- •Колоквіум
- •Модуль іiі. Історія архівної справи в україні
- •Тема 6. Центри зосередження писемних матеріалів у Київській Русі та Галицько-Волинській державі
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 7. Архіви литовсько-польської доби (XV ст. – перша половина XVII ст.)
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 8. Архіви та архівна справа козацько-гетьманської України (середина XVII-XVIII ст.)
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 9. Архіви та архівна справа в Україні кінця XVIII-XIX ст.
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 10. Архіви України XIX – початку XX ст.
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 11. Архіви та архівна справа доби української революції
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 12. Архівна справа в Західній Україні, на Буковині та Закарпатті (1920-1930)
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 13. Архівне будівництво в Україні за часів радянської влади (1920-1980)
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 14. Розвиток архівної справи в незалежній Україні
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Теми для контрольних робіт
- •Опитування
- •Модуль іv. Основні напрями діяльності державних архівів
- •Тема 15. Архівне описування
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 16. Облік документів Національного архівного фонду
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 17. Довідковий апарат до архівних документів
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 18. Забезпечення збереженості архівних документів
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 19. Інформатизація архівної справи в Україні
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 20. Науково-дослідна та методична робота архівних установ
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Тема 21. Використання архівної інформації
- •Запитання для самоперевірки
- •Завдання для самостійної роботи
- •Теми для контрольних робіт
- •Колоквіум
- •Контрольні питання
- •Методичні рекомендації до написання контрольної роботи
- •Термінологічний словник
- •Література
- •Додатки
- •Нормативно-правові акти і. Закони України
- •Іі. Постанови та розпорядження Кабінету Міністрів України
- •Постанови
- •Розпорядження
- •Постанови
- •Розпорядження
- •Постанови
- •Розпорядження
- •Постанови
- •Постанови
- •Постанови
- •Постанови
- •Постанови
- •Постанови
- •Ііі. Постанови Верховної Ради України
- •Ііі. Накази міністерств і відомств Міністерство транспорту та з'язку України
- •Міністерство культури і мистецтв України
- •Переліки документів
- •Методичні рекомендації
- •Номенклатури справ
- •Норми часу
- •Інструкції
- •Правила роботи
- •Правила видання документів і пам'яток (1990-2000)
- •V. Архівні стандарти Державні стандарти
- •Галузеві стандарти
- •Порядок доступу до приміщень і на територію державних архівних установ
- •1. Загальні положення
- •2. Оформлення документів, що дають право доступу до приміщень державної архівної установи
- •3. Порядок виносу (вивозу) документів, друкованих видань
- •4. Порядок в'їзду (виїзду) транспорту на територію архіву
- •Заява-анкета користувача
- •Паспорт архівної установи на 01.01.
- •Про стан і обсяг документів Національного архівного фонду, що зберігаються в архівних підрозділах підприємств, установ і організацій та приватних архівних зібраннях
- •Додаток 9 Правила ведення та зберігання діловодної документації в структурних підрозділах Чернігівської духовної консисторії83
- •Перелік особливо цінних документів національного архівного фонду № ____________
- •Аркуш фонду
- •Перевіряння наявності і стану документів
ЗМІСТ
|
|
МЕТОДИКА РОБОТИ З НАВЧАЛЬНИМ ПОСІБНИКОМ …………………………. |
|
|
|
Вступ …………………………………………………………………………………... |
|
Модуль І. СИСТЕМА АРХІВНИХ УСТАНОВ УКРАЇНИ ………………………. |
|
1. Система архівних установ України …………………………………………………. |
|
2. Організація роботи архівів …………………………………………………………... |
|
ТЕМИ ДЛЯ КОНТРОЛЬНИХ РОБІТ |
|
ОПИТУВАННЯ |
|
|
|
Модуль II. НАЦІОНАЛЬНИЙ АРХІВНИЙ ФОНД ……………………………….. |
|
3. Національний архівний фонд: склад, структура та право власності на документи |
|
4. Формування Національного архівного фонду ……………………………………… |
|
5. Організація архівних документів ……………………………………………………. |
|
ТЕМИ ДЛЯ КОНТРОЛЬНИХ РОБІТ |
|
КОЛОКВІУМ |
|
|
|
Модуль ІIІ. ІСТОРІЯ АРХІВНОЇ СПРАВИ В УКРАЇНІ …………………………. |
|
|
|
6. Центри зосередження писемних матеріалів у Київській Русі та Галицько-Волинській державі ……………………………………………………………………... |
|
7. Архіви литовсько-польської доби (XV ст. – перша половина XVII ст.) …………. |
|
8. Архіви та архівна справа козацько-гетьманської України (середина XVII-XVIII ст.) ……………………………………………………….……… |
|
9. Архіви та архівна справа в Україні кінця XVIII-XIX ст. ………………………….. |
|
10. Архіви України XIX – початку XX ст. …………………………………………… |
|
11. Архіви та архівна справа доби української революції (1917-1920) …………… |
|
12. Архівна справа в Західній Україні, на Буковині та Закарпатті (1920-1930) …….. |
|
13. Архівне будівництво в Україні за часів радянської влади (1920-1980) …………. |
|
14. Розвиток архівної справи в незалежній Україні …………………………………... |
|
ТЕМИ ДЛЯ КОНТРОЛЬНИХ РОБІТ |
|
ОПИТУВАННЯ |
|
|
|
Модуль ІV. ОСНОВНІ НАПРЯМИ ДІЯЛЬНОСТІ ДЕРЖАВНИХ АРХІВІВ …. |
|
15. Архівне описування ………………………………………………………………… |
|
16. Облік архівних документів ……………………………………..…………………... |
|
17. Довідковий апарат …………………………………………………………………... |
|
18. Забезпечення збереженості архівних документів ……………………..………….. |
|
19. Інформатизація архівної справи в Україні ……………………………….………... |
|
20. Науково-дослідна та методична робота архівних установ ……………………….. |
|
21. Використання архівної інформації ………………………………………..……….. |
|
ТЕМИ ДЛЯ КОНТРОЛЬНИХ РОБІТ |
|
КОЛОКВІУМ |
|
|
|
ТЕСТИ …………………………………………………………………………..……….. |
|
КОНТРОЛЬНІ ПИТАННЯ …………………………………………………….……….. |
|
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ДО НАПИСАННЯ КОНТРОЛЬНОЇ РОБОТИ…… |
|
ТЕРМІНОЛОГІЧНИЙ СЛОВНИК …………………………………………………….. |
|
ЛІТЕРАТУРА …………………………………………………………………………… |
|
ДОДАТКИ ……………………………………………………………………………….. |
|
Методика роботи з навчальним посібником
Пропонований навчальний посібник передбачає дотримання послідовності та ретельності у вивченні матеріалу, обов’язкову самоперевірку та виконання завдань для самостійної роботи. При цьому студент, будучи активним учасником навчального процесу, набуває навичок самоорганізації, самостійного пошуку інформації, прийняття рішень і т.ін.
Одним з видів самостійної роботи, правильна організація якої дозволяє максимально індивідуалізувати навчання, підвищити ефективність навчального процесу загалом, є опрацювання лекційного матеріалу, визначення головного у змісті лекції, засвоєння її основних моментів. Щоб зрозуміти і добре засвоїти навчальний матеріал, до кожної наступної теми слід ретельно готуватися: систематично опрацьовувати матеріал попередньої лекції і, якщо потрібно, рекомендовану літературу, повторювати пройдений матеріал.
Вивчення дисципліни передбачає також самостійну роботу з першоджерелами: періодичними виданнями (“Архівна справа” {1926-1931}, “Радянський архів”, “Архів Радянської України” {1932-1933}, “Бюлетень Центрального архівного управління УРСР”, “Архіви України” {з 1965 р.}, “Студії з архівної справи та документознавства” {з 1996 р.}, “Вісник Державного комітету архівів України” {з 2000} та ін.), науковою (праці Г. Боряка, Л. Дубровіної, В. Шандри, І. Матяш та ін.), навчальною, навчально-методичною літературою тощо. Для ґрунтовного засвоєння першоджерел необхідно вдумливо конспектувати їх, удаючись до різних видів записування (витяги, тези, цитати і т.д.).
Окремою формою самостійної роботи студентів є написання контрольної роботи, методичні рекомендації до виконання якої подано в навчальному посібнику.
Для визначення міри засвоєння студентами матеріалу після кожного модуля передбачений поточний контроль, формами якого є опитування чи колоквіум.
Викладач систематично контролює самостійну роботу студентів: перевіряє конспекти, виконання завдань для самостійної роботи з кожної теми, надає необхідну допомогу для активізації навчальної діяльності студентів.
Навчальний посібник містить термінологічний словник, опрацювання якого поряд з лекційним матеріалом сприятиме кращому засвоєнню тем.
Необхідною умовою для допуску студентів до заліку є написання контрольної роботи і тестування з курсу.
Залік виставляється за результатами відповідей на контрольні питання.
ВСТУП
У сучасній професійній термінології поняття архів має два основні значення: 1) сукупність документів, утворених в діяльності установ, підприємств, організацій, окремих осіб; 2) соціальна інституція (спеціалізована установа), що забезпечує потреби суспільства в ретроспективній документній інформації шляхом надання архівних документів, організуючи їх зберігання та користування ними.
Архіви є інформаційними системами, що застосовують новітні інформаційні технології для опрацювання, класифікації, зберігання і використання архівної інформації. Водночас архіви є установами державного управління і багатьма своїми функціями тісно пов’язані з різними сферами державного життя.
Знання про архіви, як і самі архіви, зародилися давно, однак наукового характеру вони набули в країнах Західної Європи у XVIII ст., в Росії та Україні – в середині XIX ст. На межі XIX-XX ст. виник термін “архівістика”, який спочатку пов'язували з вивченням історії архівної справи, збиранням і зберіганням документів, а згодом – і з розробленням наукових основ організації роботи з документами, їх пошуку, добору і публікування. У 1920-х роках поряд з поняттям “архівістика” дедалі частіше почали вживати термін “архівознавство”, що відображав не лише прикладний, а й теоретико-методологічний зміст цієї галузі знань. Оскільки архівознавство сформувалось у межах історичної науки, тривалий час його вважали допоміжною історичною дисципліною, а починаючи з 1970-х років – спеціальною галуззю історичної науки. З розширенням сфери діяльності архівів, із збагаченням їх функцій і посиленням ролі в державно-політичному, науково-культурному та духовному житті архівознавство набуло статусу автономної галузі наукових знань, що вивчає історію, теорію і практику архівної справи, її правові та економічні засади, архівний менеджмент та інформаційні системи, принципи формування і використання архівного фонду, технологію зберігання та реставрації документів.
Архівна справа – це галузь життєдіяльності суспільства, що охоплює наукову, культурологічну, правову, техніко-економічну та іншу діяльність юридичних і фізичних осіб з нагромадження, опрацювання, обліку, зберігання архівних документів та використання відомостей, що містяться в них.
Архівознавство як система наукових знань про архівну справу тісно пов’язане з іншими науками та навчальними дисциплінами, насамперед, з історією, правознавством, філософією, культурологією та ін. Архівознавство дотичне до ключових проблем всесвітньої історії, зокрема історії порубіжних з Україною держав (Білорусі, Молдови, Польщі, Росії, Румунії, Словаччини, Туреччини, Угорщини, Чехії – країн, з якими пов'язане історичне минуле українського народу) або країн, де живуть українці (Австрії, Аргентини, Болгарії, Великобританії, Казахстану, Канади, Литви, Німеччини, Сполучених Штатів Америки, Франції, Швеції та ін.). Зв’язок архівознавства з історією, культурою України найяскравіше виявляється в таких галузях знань, як українознавство, історичне джерелознавство, археографія, історична географія; в джерелознавчих дисциплінах – палеографії, дипломатиці, сфрагістиці, текстології, метрології, хронології та ін. Архівознавство спирається на здобутки політології, етнології, зокрема в тих розділах, що стосуються історії політичних партій і рухів, їх документальних масивів, формування української нації, етносів та етнічних груп, пам'яток історії та культури. В сучасних умовах започатковується архівософія, що осмислює філософію архівістики, феномен архівів у всесвітньо-історичному процесі та в розвитку цивілізації.
Різноманітними є зв'язки архівознавства з документознавством: обидві науки мають справу з документами, однак документознавство досліджує ті, що функціонують у сфері управління, архівознавство ж – у сфері їх зберігання та використання як носіїв історичної пам'яті та інформації. Спираючись на здобутки документознавства, архівознавці глибше проникають у зміст документів, визначають їх походження й характер, ідентичність та інформаційну цінність.
Важливими є також зв'язки архівознавства з філологічними науками, оскільки значна частина інформаційних ресурсів репрезентована давньоукраїнською, церковнослов'янською, польською, російською, давньогрецькою, латинською, а також німецькою, англійською, турецькою, французькою та іншими мовами. Все це вимагає від працівників архівної галузі знання сучасних і класичних мов. В архівній справі, в технології зберігання та консервації документів, їх реставрації, перенесенні на інші носії інформації, архівісти використовують сучасні здобутки природничих і технічних наук, зокрема фізики, хімії, біології, вірусології, математики, кібернетики та інформатики.
Як самостійна навчальна дисципліна архівознавство займає важливе місце в системі підготовки не тільки професійних архівістів, а й істориків, правників, філологів, культурологів, фахівців системи державного управління тощо.
Отже, архівознавство є самостійною галуззю наукових знань, яка, з одного боку, органічно інтегрується з історичною наукою, а з іншого – містить спеціальні знання з теорії, історії і практики архівної справи, документознавства, інформаційних систем і т.ін.