![](/user_photo/2706_HbeT2.jpg)
- •Міністерство освіти і науки України
- •Завдання практики
- •Принципи організації і проведення безвідривної суспільно-педагогічної практики
- •Програма і орієнтовні завдання суспільно-педагогічної практики студентів з педагогіки та психології
- •Довідковий та інструктивний матеріал на допомогу студенту-практиканту
- •Орієнтовна схема спостереження і аналізу уроку студентами-практикантами
- •Педагогічної практики
- •Як вести щоденник
- •Форма ведення щоденника
- •Пам’яті школярів
- •Запасу учнів
- •Методика “Вибір”
Програма і орієнтовні завдання суспільно-педагогічної практики студентів з педагогіки та психології
Студенти ІІ курсу поглиблюють знання, вдосконалюють уміння і навички, набуті ними під час навчання на І курсі. Поряд з цим, вони оволодівають новими знаннями, уміннями та навичками в зв’язку з вивченням курсів “Педагогіка”, “Загальна психологія”, “Вікова і загальна педагогічна психологія”.
1 день
Відвідування школи, бесіда з директором, заступником директора з виховної роботи, закріплення за класом, бесіда з класним керівником Знайомство з класом, його активом (склад, індивідуальна характеристика, працездатність, авторитет, ступінь лідерства).
Завдання 1
Ознайомитись з методичним листом “Про роботу класного керівника” та скласти перелік основних його обов’язків. При складанні переліку розкрити завдання, що постають перед класним керівником, і конкретизувати зміст його роботи.
Шляхом бесід з членами активу класу виявити ставлення до доручення, що виконується, які труднощі виникали в роботі, хто і як допомагав їх долати.
2 день
Знайомство і вивчення плану виховної роботи класного керівника, бесіда з класним керівником щодо питань загальної характеристики класу, основних напрямів виховної роботи. Ознайомитись з основними вимогами щодо ведення класного журналу, щоденників.
Завдання 2
Ознайомитись з планом виховної роботи класного керівника, підготувати звіт про форми роботи, які розв'язують завдання морального, політичного, розумового, естетичного і фізичного виховання. При вивченні розділу “Робота з батьками” звернути увагу, на планування кожного аспекту виховної роботи з батьками.
Вивчити досвід роботи класного керівника щодо ведення основної навчально-виховної документації класу, формах обліку і звітності. Вивчити основні вимоги до ведення класного журналу, його змістовних розділів. Підготувати інформацію на тему: “Класний журнал як вид роботи класного керівника”.
Перевірити щоденники, їх ведення, охарактеризувати форми зв’язку з батьками через щоденник.
3 день
Відвідування виховного заходу з метою виявлення: загальної організації класного колективу, його згуртованості, ролі активу, інтересу учнів до заходів, рівня їх активності.
Завдання 3
Дайте аналіз виховного заходу за схемою:
Тема і мета.
Структура.
Оформлення.
Зміст і методи проведення, відповідність меті та віковим особливостям учнів.
Активність учнів, їх ставлення до даного заходу.
4 день
Вивчення характеру керівництва формуванням суспільної активності учнів класу: включення всіх учнів у суспільну діяльність, її відповідність інтересам учнів, потребам та здібностям.
Різноманітність форм, методів.
Завдання 4
За допомогою анкетного опитування визначити рівень суспільної активності учнів класу:
Виявити кількість учнів, які виконують постійні або тимчасові громадські доручення; також учнів, що не охоплені громадськими дорученнями.
Встановити наявність залежності між суспільною активністю батьків школярів.
Виявити причини негативного або пасивного ставлення учнів до громадських доручень.
Вивчити залежність ступеня активності школярів від характеру виконаної ними діяльності.
5 день
Підвести підсумки роботи студента-практиканта за участю класного керівника, методиста університету.
Залік з безвідривної практики.
Підготувати звітну документацію.
Завдання 5
Скласти звіт з практики:
З якими напрямками роботи класного керівника ви ознайомились?
Яку роботу проводили самостійно?
Які форми і методи роботи вчителя, класного керівника вас найбільш зацікавили?
З якими труднощами зустрілися?
Ваші пропозиції.
1 день
Завдання 1
Вивчити рівень моральної вихованості школярів за допомогою методу анкетування. Анкетування є одним з найбільш поширених методів психологічного дослідження, який використовується у пед. практиці. Анкета, зазвичай, містить в собі декілька питань на які учні відповідають у письмовій формі. Питання, які використовуються в анкеті розподіляються на закриті і відкриті. При закритому питанні учень повинен вибрати одну із запропонованих відповідей, при відкритому – сам сформулювати відповідь. Перевага відкритих питань – можливість отримати більш повну змістовну інформацію; перевага закритих питань полягає у легкості обробки відповідей.
При складанні анкети необхідно приділяти увагу правильному формулюванню питань.
Основними вимогами щодо формулювання питань є такі:
питання повинно бути коротким і змістовним;
кожне питання повинно бути конкретним;
слід (при закритих питаннях) вказувати всі можливі варіанти відповіді,
питання слід формулювати таким чином, щоб уникнути стереотипних відповідей;
питання не повинні мати характер навіювання;
для виявлення рівня моральної вихованості школярів необхідно використати методику "Вибір" (див. додаток). Отримані під час дослідження дані обробити і представити у щоденнику.
2 день
Ознайомитись із спостереженням як методом психологічного дослідження. Вивчити прояви пізнавальної діяльності учнів на уроці та способи керування нею.
Спостереження є найбільш близькою до ситуації повсякдення процедурою отримання необхідних даних. Однак наукове спостереження відрізняється від спостереження мимовільного
воно завжди здійснюється з певною метою, досліджується конкретне психічне явище;
розробляється програма спостережень, в якій окреслюються конкретні задачі, аналізуються умови спостереження і можливі перешкоди, конкретизуються напрямки, за якими буде вестись спостереження,
забезпечується природність спостереження, тобто створюються умови, за яких спостерігач не впливає на перебіг подій, забезпечує об'єктивність спостереження, тобто спостерігач реєструє реальні факти, виражені кількісно і якісно, зафіксовані результати спостереження узагальнюються, систематизуються, аналізуються.
Основними вимогами до спостереження є проведення його у природних умовах трудової, навчальної або ігрової діяльності. Для забезпечення об'єктивності отриманих даних важливо, щоб досліджувані не знали, що за ними спостерігають, оскільки втрачається природність їх поведінки. Необхідно також, щоб сам спостерігач не втручався у діяльність досліджуваних, не впливав на їх поведінку, не регулював психічне явище, що вивчається, не давав оцінки.
Завдання 2
Шляхом спостереження визначити прояви пізнавальної діяльності учнів на уроці та способи керування нею:
а) спостереження шляхів організації та підтримання уваги учнів на уроці,
б) спостереження форм і засобів організації сприйняття навчальної інформації та його характер.
3 день
Завдання 3
Користуючись методом спостереження виявіть прояви пізнавальної діяльності учнів на уроці та способи керування нею
а) спостереження шляхів активізації пам'яті та її розвитку,
б) спостереження процесу активізації розумової діяльності школярів.
Спостереження за кожним пізнавальним процесом проводити на окремому уроці. Протокол спостережень можна вести за такою формою:
Діяльність вчителя |
Поведінка учнів |
Психологічний аналіз фактів |
|
|
|
4 день
Завдання 4
Спостереження виховного впливу особистості вчителя в процесі навчальної діяльності.
Через спостереження проаналізуйте шляхи виховання особистості школяра в процесі навчальної діяльності.
Визначити як вчитель враховував індивідуальні особливості учнів під час уроку.
Проаналізуйте виховний вплив особистості вчителя на його діяльність на уроці (його зовнішнього вигляду, мови, школярів до учителя).
5 день
Ознайомлення із методом аналізу продуктів діяльності. Визначення ригідності словникового запасу учнів.
Аналіз продуктів діяльності є методом психологічного дослідження, що дозволяє знизити суб'єктивізм спостереження. У даному випадку дослідник має справу із об'єктивними, матеріально зафіксованими і тому стабільними фактами. Як джерело інформації можуть виступати продукти діяльності (твори, матеріали контрольних робіт, конспекти, чернетки виконання учбових завдань), різного роду документи, рукописи, щоденники тощо. Так, аналіз письмових робіт учнів з різних предметів допомагає встановити скерованість інтересів їх стійкість та дієвість, уважність учня.
Вони свідчать також про рівень здібностей учня. Навіть сам вигляд зошитів учня може говорити про його охайність, дисциплінованість або недбалість, незібраність тощо.
Завдання 5
Проаналізуйте у кількох учнів зошити для письмових робіт з різних предметів і на підставі аналізу складіть характеристику учнів як суб’єктів навчальної діяльності.
Завдання 6
Методом аналізу продуктів діяльності визначте ригідність словникового запасу кількох учнів (для аналізу використайте твори учнів).