![](/user_photo/2706_HbeT2.jpg)
- •4. Структура личности
- •8. Формирование и развитие личности
- •9. Дискуссионный вопрос сущности и значения детерминант личностного развития
- •I.Индивидные свойства как предпосылки развития личности
- •11. Акцентуация и психопатия. Типы акцентуаций.
- •16 Формування характеру.
- •17 Загальна характеристика здібностей.
- •18 Психологічна структура здібностей: задатки, здібності, талант.
- •19. Психологічні теорії здібностей
- •20. Питання розвитку здібностей
- •21. Мотив як психологічне поняття
- •22 Співвідношення поняття “потреба”,”мотив”, “ мотивація”
- •23 Актуальні та потенційні мотиви.
- •24. Психологічні теорії потреб та мотивації
- •27 Сравнительная характеристика эмоций и чувств
- •34. Місце емоцій у системі психічних явищ.
- •35. Емоції та пізнавальні процеси.
- •36. Емоції та мотивація.
- •42 Трьохкомпонентна теорія емоцій в. Вундта
- •43 Органические теории эмоций дарвина, джемса-ланге, кеннона-барда
- •46. Эмоции и деятельность
- •47. Эмоции и личность
- •48. Поняття і види емоційної спямованості
- •52 Эмоциональные психологические типы
- •53 Условия возникновения эмоциональных процессов
- •54 Эмоции как факт сознания
- •55. Емоційні явища, як специфічний вид фізіологічних процесів
- •56 Синдром емоційного вигорання
- •57. Алекситімія, як психічне явище.
- •58 Порушення емоційної сфери
- •60 Копинг- стратегии
- •61.Основные подходы и тенденции изучения воли
- •62.Теории воли д.М.Узнадзе , в.А.Иванников,ю.Куль.
- •64. Волевые состояния и волевые качества личности .
- •65. Развитие воли.
- •66. Нарушение воли.
- •31. Мотивація досягнення успіху та уникнення невдач.
- •32.Закон Йеркса – Додсона в психології.
- •Критика
- •33.Порушення мотиваційної сфери.
66. Нарушение воли.
Расстройства воли проявляются в виде: 1) незрелости и недоразвития воли - неуправляемость волевым поведением (синдром дефицита внимания, гиперкинетическое поведение, олигофрения); 2) чрезмерной активности. Болезненное усиление волевой активности бывает у наркоманов при поисках наркотиков, у маниакальных больных, психопатических личностей и имеет название гипербулия. Эта активность имеет односторонний характер, ее продукция является болезненной, сопровождается повышенной болтливостью; 3) ослабление активности - гипобулия - наблюдается при депрессивных состояниях и других формах угнетения психической деятельности. При депрессии больные с большим усилием двигаются, долго подбирают и с трудом произносят слова, отдают предпочтение пребыванию в постели. Отсутствие волевой активности - абулия часто сочетается с моторной заторможенностью (ступором) или аутизмом (полной немотой); 4) искажение волевой активности - парабулия - случается при шизофрении и некоторых болезнях, сопровождающихся снижением интеллекта. Проявляется негативизмом - безосновательной упрямством, невыполнением деятельности; амбитендентностью - одновременно имеющиеся активные действия и отказ от них; импульсивностью - безмотивность действий и волевая неуправляемость;
5) расстройств влечения. Влечение определяется потребностями, это сложное явление, оно формируется на основе безусловных рефлексов - инстинктов, которые опосредуются коре полушарий большого мозга и отражаются в волевой деятельности. Кроме инстинктивных потребностей, влечение включает в себя потребности высшего уровня.
Расстройства влечения:1)ослабление и усиление пищевого влечения; 2) ослабление и усиление полового влечения;3) искажение влечения (касается различных инстинктов); 4)расстройство инстинкта самосохранения;5)извращение полового влечения (перверсии); 6)импульсивные влечения и действия ( возникают внезапно: пиромания , дромомания - тяга к бродяжничеству).
31. Мотивація досягнення успіху та уникнення невдач.
Під мотивацією досягнення розуміють сукупність цілей, потреб і мотивів, які стимулюють людину прагнути до досягнення цілей у всіх сферах життєдіяльності і бути активною в їх досягненні. При цьому особливу увагу потрібно приділити потребам в досягненні цілі і страху невдачі, потребі в самоствердженні, прагненню до пізнання, прагненню до винагороди при досягненні цілей. Мотивація досягнення виконує ряд істотних функцій:
– пізнавальну (прагнення до набуття необхідних знань з метою наступного їх застосування в життєдіяльності);
– емоційну (відображення впливу емоцій на ту чи іншу діяльність людини);
– інтегративну (відображення системи самооцінок діяльності і досягнутого результату).
Ведучими особливостями людей з високим рівнем мотиву соціального успіху є: активність, впевненість в собі, висока загальна самооцінка, впевненість в своїй привабливості, ініціативність, практичність, організованість, особистий вплив, інтелект, вміння налагоджувати з людьми стосунки.
Пропоновані методики призначені для того, щоб оцінити, якою мірою в людини розвинута потреба (бажання, прагнення, які виступають як риси характеру) добиватися успіхів і уникати невдач в різних життєвих ситуаціях.
Успіх в діяльності оцінюється:– прагнення людини до ділового успіху;– прагнення до досягнення високої якості в роботі і високої продуктивності праці;– прагнення до професійного самовдосконалення, до набуття необхідних для досягнення успіху знань, умінь і навиків;– прагнення до створення чогось нового, оригінального, унікального – такого, що іншими людьми буде сприйматися як досягнення людини.
Основні завдання дослідження полягали в вивченні мотиваційної сфери підлітків, проведенні порівняльного аналізу мотиваційної сфери підлітків з неблагополучних та благополучних сімей, виявленні особливостей мотивів досягнення успіху та уникнення невдач як провідних мотивів міжособистісної взаємодії підлітків. Застосовувались стандартизовані методики: методика діагностики особистості на мотивацію досягнення успіху та уникнення невдач (Т.Елерса); методика дослідження мотивації афіліації (А.Мехрабіана в модифікації М.М.Магомет-Елінова); методика виявлення мотиваційної структури навчальної діяльності підлітків (СеміченкоВ.А.). Неблагополучна сім’я негативно впливає на формування мотиваційної сфери підлітків та становлення особистості в цілому. Підлітки в таких сім’ях спрямовані більш на уникнення невдач, ніж на досягнення успіху; в них домінує страх відкидання, який заважає встановлювати стосунки з іншими людьми. В мотиваційній структурі навчальної діяльності виражені утилітарні, комунікативні та позиційні мотиви, а пізнавальні та професійно ціннісні мотиви, нажаль, не спонукають до навчальної діяльності підлітків з неблагополучних сімей.